OÜ TARTU ARHITEKTUURIBÜROO
LITSENTS NR EE-7563
REG.KOOD 10322236
TÖÖ NR AB-19/98

 
 
RAADI KRUUSAKARJÄÄRI
D E T A I L P L A N E E R I N G

 
TELLIJA: Tartu Linnavalitsus
AUTOR: arhitekt Roman Smuškin
BÜROO JUHATAJA: Lembit Binsol

 
 
TARTU  
2000 

 DETAILPLANEERINGU SISUKORD

A. Otsused, korraldused ja protokollid
1. Tartu Linnavolikogu otsus detailplaneeringu kehtestamise kohta nr            lk.3
2. Detailplaneeringu avaliku arutelu koosoleku protokoll                                lk.4
3. Tartu Linnavolikogu otsus detailplaneeringu vastuvõtmise ja avalikule 
väljapanekule ning aruteleule suunamise kohta                                             lk.5
4. Tartu Linnavalitsuse korraldus detailplaneeringu lähteülesande 
kinnitamise kohta                                                                                          lk.6
5. Detailplaneeringu lähteülesanne LÜ-65-98                                                 lk.7-14
6. Kooskõlastused                                                                                            lk.15-16
 
B. Seletuskiri
1. Seletuskiri                                                                                                    lk.17-25
 
C. Joonised
1. Situatsiooniskeem                                   M 1:10000          joon.1            lk.26
2. Olemasolev olukord                               M 1:1000             joon.2            lk.27
3. Põhijoonis                                              M 1:1000             joon.3            lk.28
4. Vertikaalplaneerimine                           M 1:1000             joon.4             lk.29
5. Tehnovõrgud                                         M 1:1000 TA-053-99-GE           lk.30
 
D. Lisad
1. Kiri 20.04.2000.a. INF/429                                                                      lk.31-32
2. Kiri 17.04.2000.a. LP-20/266                                                                   lk.33
3. Kiri 21.02.2000.a. AB-8/10                                                                      lk.34
4. Kiri 11.02.2000.a. nr 1-7/68                                                                      lk.35
5. “PAHRE” projekti protokoll nr 1                                                              lk.36
6. “PAHRE” projekti protokoll nr 2                                                              lk.37
7. Arhitektuurinõukogu protokoll                                                                  lk.38
8. Insenerinõukogu protokoll                                                                         lk.39, 39a
9. LV LPO toimunud nõupidamise protokoll                                                lk.40
10. LV LPO toimunud nõupidamise protokoll                                              lk.41
11. LV korraldus nr 3303 12.01.98.a.                                                            lk.42-49
12. Kiri 04.03.142/3-1                                                                                    lk.50-52
13. Kiri 23.02.99.a.                                                                                        lk.53
14. Kiri 23.02.99.a. nr 451/1-20                                                                     lk.54
15. Avaldus 23.02.99.a.                                                                                  lk. 55
16. Kiri 23.02. LP-20/699                                                                               lk.56
17. Kiri AB-8/52                                                                                             lk.57
18. Kiri 04.10.99.a. 528/3-1                                                                            lk.58
19. Ajalehe artikkel                                                                                         lk.59
20. DP koostamise ettepanek R. Kurss                                                         lk.60-61
21. Mäesuusatrasside tsoneerimine ja eskiislahendus                                  lk.62-76
22. Geodeetiline alusplaan M 1:500                                                             lk.77

A. ARHITEKTUURNE OSA
 
I. SELETUSKIRI

1. Üldosa
 
Antud detailplaneeringu (DP) koostamise aluseks on:
-         Tartu Linnavolikogu 21.12.1995.a. otsus nr 81 Tartu linna kirdeosa üldplaneeringu kehtestamine
-         Tartu linna Meltsiveski veehaare RPUI Eesti Maaparandusprojekt –1992.a.
-         Tartu põhjaveevaru hinnang. Eesti Geoloogia keskus – 1992.a.
-         Vahi tänava rekonstrueerimisest. AS Kobras –1997.a.
-         Lähteülesanne LÜ-65-98.
 
DP eesmärgiks on perspektiivse polüfunktsionaalse puhkeala kujunduspõhimõtete ning hoonestuse sihtotstarbe muutmine.
 
Planeeringu ala piirneb loodest Narva maanteega, kirdest Vahi tänavaga, kagust AS Tartu Raadi Lennujaam ja AS Eesti Energia kruntidega ning edelast AS Vallox Invest krundiga. Planeeritava ala pindala 6,8 ha.
 
2. Olemasolev olukord ja linnaehituslikud seosed
 
Planeeritav ala asub Raadi-Kruusamäe linnaosas, Narva mnt, Vahi tänava ja tööstusettevõtete kruntide vahel. Kruntide aadressid, pindalad, sihtotstarbed ja omanike nimed on antud joonisel 2. Planeeringualast kagu poole on perspektiivis ette nähtud elamupiirkond (Tartu linna kirdeosa üldplaneering), põhja poole jääb looduskaitse all olev Raadi park. Territooriumi pinnamood on väljakujunenud kruusa kaevandamise tagajärjel. Aastakümneid tagasi lõppenud kaevandamise järel ei ole territooriumil läbi viidud rekultiveerimistöid, territoorium on võsastunud ning kujunenud parasiitprügimäeks. Karjääri põhjas asuvad AS Tartu Vesi lao ja tootmishooned. Territoorium on käesoleval ajal aktiivsest kasutusest väljas. Karjääri-ala paikneb Meltsiveski veehaarde II ja III sanitaarkaitsevööndis. Ekspluateeritav veehorisont on kaitsmata.

 
3. Planeeringu lahendus
 
DP näeb ette perspektiivse polüfunktsionaalse puhkeala kujunduspõhimõtet, territooriumi funktsionaal tsoneerimist, kruntimist ning selleks vajalike meetmete planeerimist. Niimoodi antakse alus aastaringselt üldkasutatava puhkeala loomiseks. Esitatud on ala haljastus- ja vertikaalplaneerimise põhimõtted.
 
Planeeringuga on lahendatud:
-         nõlvade planeerimine suusatajate/kelgutajate turvalisuse tagamiseks;
-         haljastuse põhimahud nõlvadel edasise nõlvade erosiooni vältimiseks;
-         parkla ja teede asukoha valik;
-         likvideeritavad hooned;
-         planeeritavad rajatised (tenniseväljakud, tõstuk);
-         täiendava haljastuse mahud puhkealade rekreatiivse miljöö loomiseks.
 
3.1. Tartu linna kirdeosa üldplaneeringuga kehtestatud nõuded
1995.a. kinnitatud Tartu linna kirdeosa üldplaneeringuga on käsitletav ala ette nähtud välja arendada üldkasutatava puhkepiirkonnana. Roosi ja Jänese tänava piirkonda on planeeritud elamurajoon. Kuna Raadi kruusakarjäär asub Meltsiveski veehaarde sanitaarkaitsetsoonis, siis ei ole lubatud siin arendada tootmistegevust. AS Tartu Vesi tootmisbaas kuulub likvideerimisele olemasolevas asukohas. Üldplaneeringu kohaselt peab Raadi pargi ja Raadi kruusakarjääri rekonstrueerimisel nimetatud alal välja kujunema ühtne ülelinnaline haljasala, mis peaks eelkõige leevendama Ülejõe ja Raadi- Kruusamäe linnarajooni elanike vajadust puhkealade järgi.
3.2. Funktsionaalne tsoneerimine
Funktsionaalse tsoneerimise kirjeldus tugineb töö mahus esitatud põhijoonisel (joon.3) esitatud alade numeratsioonile.
 
I. Olemasolev nõlv külgneb looduskaitse all oleva Raadi pargiga. Nõlvaerosiooni vältimiseks on ette nähtud täiendavad istutused. Nõlval ei ole kavandatud vertikaalplaneerimist, kuna vastasel korral võib ohtu sattuda pargi territoorium. Nõlv ei kuulu aktiivsele kasutamisele vaid on ette nähtud rekreatiivse miljöö kujundajana. Nõlvaalusele osale on planeeritud murukattega mänguväljak (jalgpalli- või väravpalli treeningväljak).
 
II-III. Vertikaalplaneerimisega tasandatakse nõlv ning vähendatakse nõlva kallet. Nõlva planeerimisel arvestatakse laskumise suuna ja suusatajate turvalisusega. Nimetatud eesmärgil likvideeritakse kõrghaljastus. Nõlvaerosiooni vältimiseks on soovitav kasutada “Armater” nõlvakindlustusmaterjali. Piirkond on suusatajate-kelgutajate poolt aktiivselt kasutatav ala.
 
IV. Nõlv ei vaja vertikaalplaneerimist, tasandada tuleb vaid nõlva jalam. Likvideerida looduslik uuendus (alla 15 cm). Tootmistsooni varjamiseks ja puhkeala miljöö loomiseks kasutada haljastuse täiendamisel okaspuid.
 V. Vartikaalplaneerimisega suunata nõlva kuju vastavalt projektile. Olemasolevad mullamuhud kasutada nõlvade II ja III kujundamiseks. Nõlva kindlustamiseks on soovitav kasutada “Armater” nõlvakindlustusmaterjali.
 VI-VII. Kuni 300 lauge nõlva kujundamine. Piirkond on ette nähtud eelkooliealistele kelgutajatele-suusatajatele. Nõlvaalune ala tasandada.
 VIII. Territooriumi läbib kõrgepingeliini koridor, kus kehtib ehituskeeld ja kõrghaljastuse istutamise keeld. Territoorium vajab istutustele eelnevat pinna planeerimist.
 IX. Perspektiivse magistraali äärde on planeeritud rajatav parkla. Territooriumi läbib perspektiivne valgustatav suusarada. Parklast ida poole jääb olemasolev soine ala, mis vajab täitmist ja kuivendamist. Olemasolev pajuvõsa likvideeritakse. Parandatud pinnasele rajatakse kõrghaljastus.
 X. Territoorium on sadevete voolu tõkestuse tõttu liigniiske.
 XI. Analoogselt eelmisele rajoonile on ette nähtud pargiala laiendus. Enne istutuste alustamist on vajalik pinnase kuivendamine ja tasandamine.
 XII. Planeeritavate tenniseväljakute ala.
Idapoolne osa tasandatakse ja haljastatakse.
 
3.3. Kruntimine
Krundi piirid, ehitusõigus ja ehitusala on antud põhijoonisel (joon.3).
 
3.4. Hooned, rajatised, arhitektuursed nõuded
Planeeritaval alal paiknevad hooned ja kuurid lammutatakse slaalomirajatiste projekti realiseerimise käigus.
Kirdeosa üldplaneeringuga antud äri- ja spordiürituste teenindamiseks on planeeritud autoparkla (160 kohta). Parkla juurde planeeritakse 1-2 korruseline teenindushoone. Suusatajatele on ette nähtud tõstuk.
 
3.5. Liikluskorraldus
Planeeritavat ala ümbritsevate tänavate liikluskorraldus ei muutu. Puhkeale juurdesõit on planeeritud Vahi tänavalt. Tänavaga piirneval territooriumil on ette nähtud 2 autoparklat (74 ja 86 kohta).
Puhkealale on esitatud kõnniteede põhisuunad.
 
 3.6. Haljastus
Esimeses ehitusjärjekorra kuulub peale maapinna planeerimise rekonstrueerimisele ka I, IV ja V tsooni haljastus.
I ja II tsoonis tehakse täiendavad istutused, kusjuures nõlva ei korrigeerita. V tsooni on ette nähtud uusistutused. V tsooni istutuse tihedus peab välistama nõvadelt laskumise võimaluse. Planeeritud haljastus on kavandatud lausistutusena. Planeeritud on algselt tihedam istutus, millega kindlustatakse nõlva pind. Taimede kasvades tuleb läbi viia harvendus. Haljastuse koosseis ja istikute arv antakse haljastuse projektis. Teises ehitusjärjekorras on käesoleva planeerimisprojektiga antud haljastuse paiknemise põhimassiivid ning okaspuude osatähtsus istikute arvust.

Territooriumi formeerumine pargialaks saab toimuda:
1.     Elamurajooni detailplaneeringu kinnitamisel
2.     Pinnase kuivendamise ja tasandamise järel.

4. Keskkonnakaitse abinõud
 
Vertikaalplaneerimise tööde käigus ei ole lubatud looduskaitse-aluse Raadi pargi pinnase kasutamine nõlvade planeerimiseks. Kommunikatsioonide tehnilised tingimused antakse kompleksi projekteerimisstaadiumis. Olemasoleva ja planeeritud kõrgepingeliinide alla ei nähta ette kõrghaljastust (kõrgusega üle 3 m).
Jäätmekäitluse korraldamisel tuleb lähtuda Tartu linna kirdeosa üldplaneeringus esitatud tingimustest.
 
Detailplaneeringus on tehtud ettepanek Raadi pargi kaitseala piiri täpsustamiseks. Autorite arvates oleks oluline haarata kaitseala piiridesse ka endise karjääri nõlvad eesmärgiga vältida tegevusi, mis võivad algatada nõlvaerosiooni.
 
5. Servituudid
 
Antud DP ei näe ette servituute.

 

Koostas : Roman Smuškin